![](https://novine.ca/sites/default/files/styles/responsive_image/adaptive-image/public/u-fokusu-thumbs/ojacana-krajnja-desnica-ce-biti-protiv-clanstva-ukrajine-pa-i-balkana.jpg-5.jpg?itok=Rk6Dk_2v)
Krajnja desnica kojoj se na izborima za Evropski parlament (EP) predviđa uspon, biće prvenstveno protiv učlanjenja Ukrajine u Evropsku uniju, ali i proširivanja na Zapadni Balkan.
To proizilazi iz programa stranaka krajnje i ekstremne desnice koje žele da ojačaju nacionalne države unutar Unije i koje bi, ako se prognoze ispune, mogle ozbiljno uticati na odluke Evropskog parlamenta koji zajedno sa vođama Unije donosi konačne odluke o ulasku novih članica u evropski klub.
Ove stranke, koje već imaju premijere ili su partneri u vladama više zemalja Unije, glavnu opasnost po "opstanak EU i evropske civilizacije" vide u ogromnom nekontrolisanom prilivu imigranata, naročito iz Afrike i Azije, ali to onda nadovezuju i na proširivanje na Ukrajinu, Moldaviju, Gruziju, Tursku i Zapadni Balkan.
Krajnje desničarske i ekstremne stranke sad imaju dve glavne grupacije u EP, a u toku su pregovori francuskog "Nacionalnog okupljanja" i vladajuće "Braće Italije" o njihovom ujedinjenju što bi ih učinilo drugom po snazi političkom grupom posle demohrišćansko-konzervativne formacije "EPP".
Evropski parlament ima bitnu reč u izboru predsednika i komesara Evropske komisije, kao i u politikama energije, transporta, prirodne sredine, zaštite potrošača, budžeta i prijema novih članica.
Najpopularniji francuski političar Žordan Bardela koji na čelu krajnje desničarske stranke "Nacionalnog okupljanja" ima sve izglede da sa svojom strankom dobije najveći broj glasova na izborima za EP, kaže da Ukrajinu treba finansijski i oružjem pomoći dok se ne završi rat.
Ali Bardela podvlači da Unija slabo funkcioniše i sa sadašnjih 27, a nekmoli s 36 članica, pa naglašava da je protiv "proširivanja EU na Ukrajinu, Zapadni Balkan i Tursku".
To je, izuzev italijanske premijerke Đorđe Meloni i njene stranke "Braća Italije", stav i većine tvrdih desničarskih partija u drugim zemljama EU.
Meloni i njena vlada su, isto kao i ostali na sektoru tvrde desnice EU, odlučno za slamanje ilegalne imigracije i stvaranja obruča na spoljnim granicama Unije.
Masovna ilegalna imigracija je velika glavobolja za sve članice i institucije EU, iako se priznaje da je zbog smanjivanja stanovništva "Evropi potrebna sveža kvalifikovana radna snaga ".
Tako i Valeri Eje, koja na izborima za EP predvodi francusku liberalnu stranku "Obnovimo Evropu" predsednika Emanuela Makrona, navodi da spoljne granice Unije treba blindirati, ali takođe "odobriti 100 hiljada prioritetnih viza za strane istraživače i stručnjake potrebne privredi".
Nemci i još neke članice Unije su već dali velike olakšice za uvoz kvalifikovane radne snage sa Zapadnog Balkana pa je izvesno proširivanje već pomalo počelo, ali ono koje je članicama Unije preko potrebno.
Nemački socijaldemokratski kancelar Olaf Šolc je istovremeno predočio da takođe ima velikih nevolja s nekontrolisanom imigracijom, pa je, posle ubistva policajca u Manhajmu, što je počinio jedan avganistanski imigrant, saopštio da će biti proterani svi tražioci azila iz Avganistana i Sirije koji počine zločine u Nemačkoj.
"Demokratski blok" stranaka u EP, pre svega demohrišćansko-konzervativne partije i socijaldemokrati se uprkos svemu nadaju da tvrda desnica neće ugroziti jačanje Unije.
Prvi rezultati izbora u Holandiji kazuju da je to moguće jer je glavna krajnje desno vladajuća partija "PVV " osvojila nešto manje, a socijaldemokrati nešto više od prognoziranih glasova.